Pastinák (Pastinaca sativa) je podzimní a zimní zelenina kořenová zelenina podobně jako mrkev či petržel. Má velmi dobrou odolnost proti mrazu.
Pastinák chutná podobně jako mrkev či celer. Má nasládlou až ořechovou chuť. V podstatě je pastinák sladká petržel, protože má o něco pikantnější a ostřejší chuť než mrkev. Můžete jej jíst syrový nebo vařený a to jak listy, tak kořen.
Jí se vařený, pečený i smažený. Hodí se také do šťouchaných brambor či a na přípravu pyré. Syrový pastinák se strouhá do salátů, s mrkví, jablky, ale taky do pickles. Mladé listy se používají stejně jako u petržele.
Pro děti je pastinák vhodný až od ukončeného 4-6. měsíce života.
Říká se, že tam, kde se nedaří petrželi nebo celeru, zasejte pastinák.
Jak poznat pastinák od petržele?
- Nať pastináku vyrůstá jen ze středu kořene, petržel má nať po celém vrcholku kořene.
- Petržel je menší a tenčí. pastinák může být i 40 cm dlouhý.
- Když seříznete vrchol kořene, petržel zfialoví, pastinák zůstane bílý.
Co má pastinák rád
- Vyhovuje mu vlhčí prostředí, daří se mu i ve vyšších polohách, snáší i polostín.
- Vyhovuje mu hluboká hlinitopísčitá půda s dostatkem humusu.
Co pastinák rád nemá
- Čerstvé hnojení.
Pěstování
Vysévá se později než petržel až přijde teplejší počasí. Až se objeví, rostlinky protrháme (vyjednotíme) aby měl kořen dost místa a pak už nevyžaduje téměř žádnou péči.
Vysévejte jej jen do míst, kde nemohou dosáhnout děti. Pokud se listy za slunečného počasí dotknou nezakrytého těla, může to vyvolat alergii, od zarudnutí pokožky až k tvorbě puchýřků.
V dospělosti je odolný proti mrazu a přes zimu může zůstat na záhoně, používat je můžeme až do doby, než vyženou květní výhony. Sklízet jej můžete ale i průběžně, stejně jako mrkev a petržel v září říjnu. Při sklizni použijte rycí vidle a dávejte pozor na kořeny, abyste je nepoškodili.
Uskladňujeme podobně jako jinou kořenovou zeleninu, do písku ve sklepě.
abraka dabra